KURZUS: Gyártási folyamatok tervezése és minőségbiztosítása

MODUL: IV. modul: Készletgazdálkodás

14. lecke: Készletgazdálkodás II. Rögzített időközű modell

|  | Tanulási útmutató
| Tevékenység
| sorolja fel a rögzített időközű modell jellemzőit, jegyezze meg a kiszolgálási szinttel kombinált rögzített időközű modell jellemzőit (mikor veszik számba a készletet, milyen rendelési mennyiségeket eredményez, milyen biztonsági készletet igényel), tanulmányozza az 1. ábrát, próbáljon önállóan vázlatot készíteni róla, jelölje be a vázlaton az L és a T szakaszokat, fogalmazza meg, mi értünk értékvolumen alatt, jegyezze meg, hogy az ABC-elemzés milyen értékvolumenű termékeket jelöl A, B és C betűkkel, fogalmazza meg, hogy mi alapján minősítünk egy terméket magas, közepes vagy alacsony értékvolumenűnek, a 2. ábra alapján jegyezze meg, hogy az A, B és C kategóriába tartozó termékek mekkora hányadot képviselnek a készletek összértékében és a készlet darabszámában, jegyezze meg, hogy melyik értékvolumenű terméket rendelik a leggyakrabban, jegyezze meg, milyen esetben sorolunk egy terméket A vagy B kategóriába annak ellenére, hogy ezt értékvolumene nem indokolja, és próbáljon példát mondani ilyen termékre, fogalmazza meg, mit értünk ciklikus számbavételen, és jegyezze meg, mikor alkalmazzák ezt a módszert.
| Követelmények
| Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
| felsorolásból ki tudja választani a rögzített időközű modellek jellemzőit, felsorolásból ki tudja választani a kiszolgálási szinttel kombinált rögzített időközű modell jellemzőit, felsorolásból ki tudja választani mit értünk értékvolumen alatt, felsorolásból ki tudja választani a termékek értékvolumenére vonatkozó igaz állításokat, felsorolásból ki tudja választani, milyen esetben sorolunk egy terméket A vagy B kategóriába annak ellenére, hogy ezt értékvolumene nem indokolja, felsorolásból ki tudja választani, mit értünk ciklikus számbavételen.
| Tananyag
| Rögzített időközönkénti rendelésfeladáson alapul (ez utóbbit periodikus rendszernek, periodikus újrarendelési rendszernek és rögzített rendelési időközök rendszerének is hívják). A 3. ábrában elhelyezve e két alcsoport az ábra első sorát, ill. első oszlopát fedi le.
| Az alapvető különbség a rögzített rendelési tétel és a rögzített időközönkénti rendelés között az, hogy míg az előbbit esemény váltja ki, addig az utóbbit az idő. A rögzített időközű modell ellenben az előre rögzített időkhöz van kötve, ekkor lehet feladni a rendelést, így az idő múlása egymagában mozgatja a modellt.
| A rögzített időközű modell fontos tulajdonsága, hogy a raktáron lévő árut nem veszik számba minden egyes kivételnél, ez csak az előre kijelölt időpontokban történik meg. A modellnek ez a tulajdonsága két különálló kört eredményez: az egyik a rendelés feladására, a másik a készlet kiadására szolgál.
| Ennek a függetlenségnek az a következménye, hogy a hiány megakadályozására tartott készletnek nemcsak a rendelés kiküldése és a szállítmány megérkezése közötti időt kell áthidalnia (ez az átfutási idő), de a készletellenőrzések közötti időt is. Így a két rendszert összehasonlítva megállapíthatjuk, hogy a rögzített időtartamú modell esetén általában nagyobb készletet kell tartanunk, mint a másik modellnél.
| 14.1. Rögzített időközű modell kiszolgálási szinttel
| A rögzített időközű modellben a készletet csak meghatározott időközönként veszik számba, pl. hetente vagy havonta. A készlet számbavétele és a rendelés feladása rögzített időközönként olyan szituációkban kívánatos, mint pl. ha a vásárlók rutinlátogatásokat tesznek az eladóknál, és több termékre egyszerre adnak fel rendeléseket, vagy ha a vásárlók kombinálni akarják a rendeléseket, hogy így takarítsanak meg szállítási költséget.
| Más vállalatok azért használnak rögzített időközű modellt, hogy megkönnyítsék készleteik számbavételének tervezését. Ha pl. X nagykereskedő minden két hétben rendel, akkor az alkalmazottak tudják, hogy addigra minden, X nagykereskedőnek szállított terméket meg kell számolniuk.
| A rögzített időközű modell olyan rendelési mennyiségeket eredményez, amelyek időről időre változnak a felhasználási rátának megfelelően.
| A rögzített időközű rendszerek - egyébként azonos feltételek mellett - magasabb biztonsági készletszintet igényelnek, mint a rögzített rendelési mennyiség modell. Lehetséges ugyanis, hogy nagyobb kereslet beérkezése esetén a készlet nullára esik rögtön a rendelés feladása után. Ez az állapot észrevétlen maradhat a következő számbavételig. Aztán az új rendelés feladásától a beérkezésig is eltelik idő, így előfordulhat, hogy a teljes számbavételi periódus (T) és a teljes átfutási idő (L) alatt készlet nélkül maradunk.
| Éppen azért a biztonsági készletnek nemcsak a számbavételi periódus alatt, hanem az átfutási idő alatt is gondoskodnia kell a készlethiány elleni védelemről. A rögzített időközű modellnél a rendelést a számbavétel időpontjában (T) adják fel.
Rögzített időközű modell T számbavételi periódussal és L átfutási idővel
1. ábra
| Az 1. ábra a rögzített időközű modellt ábrázolja T számbavételi periódussal és állandó L átfutási idővel.
| Figyelje meg, hogy a készlet csökkenésének időszakában a függvény nem egyenes: ez arra utal, hogy a készlet nem egyenletesen, hanem ingadozóan csökken.
| 14.2. ABC-készlettervezés
| Minden készletezési rendszer küzd két fő problémával: hogy kellő ellenőrzést gyakoroljon minden készletegység fölött, és hogy pontos feljegyzései legyenek a raktári készletről.
| Ebben a szakaszban bemutatjuk az ABC készletrendszert, amely olyan szabályozásra és ciklikus készletszámbavételre nyújt lehetőséget, amely javíthatja a készletnyilvántartást.
| 14.2.1. A Pareto-elv
| A 18. században Villefredo Pareto, a jólét megoszlásáról készített vizsgálatban Milánóban azt írta, hogy az emberek 20%-a az összvagyon 80%-a fölött rendelkezik. Ez a logika, mely szerint kevesek nagy részesedéssel, míg a többség kis részesedéssel bír, kibővült, magába foglalva több helyzetet, és a Pareto-elv elnevezését kapta.
| Ez igaz a hétköznapi életre (mivel a döntéseink többsége viszonylag jelentéktelen, míg alig néhány formája a sorsunkat), és ugyanígy igaz a készletezési rendszerre (ahol befektetéseink nagy részét néhány termékre fordítjuk).
| Minden készletezési rendszernek elő kell írnia, hogy mikor kell az egyes termékekre a rendelést föladni, és hogy hány egységet kell rendelni. A legtöbb készletszabályozást magában foglaló szituációban túlságosan sok termékről van szó, hogy célszerűen lehessen modellezni és mélyreható elemzést lehessen készíteni miden termékről.
| 14.2.2. A termékek értékvolumene
| Hogy megkerülje ezt a problémát, az ABC elemzés a készletezendő termékeket három csoportba sorolja:
| magas értékvolumenű (A), közepes értékvolumenű (B), alacsony értékvolumenű (C).
| Ez az értékvolumen a termék fontosságának a mérőszáma, vagyis egy termék alacsony költséggel, de magas volumennel fontosabb lehet, mint egy magasabb költségű termék alacsony volumennel.
| Ha a készletezett termék éves felhasználásának értékvolumen szerint van besorolva, akkor látható, hogy mindössze néhány termék képvisel nagy értékvolument, a termékek nagy része a kis értékvolumenű csoportba tartozik.
ABC készletszabályozás (az egyes csoportok készletértéke és a csoport aránya a teljes készletállományon belül)
2. ábra
| A 2. ábra illusztrálja az összefüggést. Az ABC elemzés a termékeket értékük alapján három csoportra osztja, ahol az A csoportba a termékek durván a 15%-a, a B csoportba a termékek 35%-a és a C-be a termékek maradék 50%-a tartozik.
| A termékek csoportokba sorolásának célja, hogy megfelelő mértékű ellenőrzést biztosítson minden egyes termék fölött. Periodikus alapon az A osztályba tartozó termékeket könnyebben szabályozhatjuk heti rendeléssel, a B termékeket kéthetente, a C termékeket havonta vagy kéthavonta rendeljük.
| Jegyezzük meg, hogy nem a termékek egységköltsége a besorolás egyetlen meghatározó tényezője. Egy A terméknek lehet magas értékvolumene alacsony egységköltsége és magas felhasználás (kereslet), vagy magas egységköltség és alacsony felhasználás kombinációval egyaránt. Hasonlóképpen, a C termék alacsony értékvolumene származhat az alacsony keresletből, és az alacsony költségekből is.
| Példa a termékek ABC csoportba sorolására:
| Egy töltőállomáson
| a benzin az A termék, napi szállítással; a szélvédőmosó, az olaj, a kenőanyagok, a sebességváltó folyadék tartozik a B csoportba, heti vagy kétheti rendeléssel; C termék lehet pl. az ablaktörlő-lapát, a hűtősapka, a különféle adalékanyagok és így tovább. A C terméket két vagy háromhavonta rendeljük, vagy akár az újrarendelési hiányt is megengedhetjük belőle, mivel ennek nincsenek olyan komoly következményei.
| 14.2.3. A kritikus termék
| Néha egy termék kritikus lehet a rendszer számára, ha a hiánya komoly veszteséget okoz. (Például, ha járműmotor gyártásakor a dugattyú nem áll rendelkezésre, akkor áll a teljes gyártósor.) Ebben az esetben függetlenül a termék besorolásától elegendően nagy készletet kell tartanunk raktáron, hogy megakadályozzuk a hiányt. A szorosabb ellenőrzés biztosításának egyik módja, hogy a terméket A vagy B kategóriába soroljuk. Ezt a besorolást akkor is erőltessük, ha a termék értékvolumene ezt nem indokolná.
| Mivel a középpontban általában a fontos termék alaposabb ellenőrzése áll, az ABC elemzés hatásos útja a készletezési költségek csökkentésének.
| 14.2.4. Készletpontosság és számbavétel
| A nyilvántartott készlet gyakran különbözik a ténylegesen készleten lévő termékek számától. A kérdés az, hogy mekkora hiba fogadható el. Ha a nyilvántartás szerint x termékből 683 termék van, és a tényleges számoláskor csak 652, akkor ez még elfogadható?
| Képzeljük el, hogy a tényleges számbavétel 750 terméket mutat, 67 egységgel többet, mint a nyilvántartás, ez mennyiben jobb? Minden termelési rendszernek megegyezésre kell jutnia, hogy mekkora eltérést engedélyez a készletnyilvántartás és a tényleges készlet között.
| Annak, hogy a nyilvántartás nem egyezik a készlettel, rengeteg oka lehet.
| Egy nyitott raktárterület pl. lehetővé teszi a szabályszerű és az illegális elszállítást egyaránt. Elképzelhető, hogy egy szabályszerű elszállítás nagyon gyorsan kellet végrehajtani és egyszerűen nem lett nyilvántartásba véve. Néha egyes szállítmányokat rossz helyre visznek, és csak hónapok múlva kerülnek elő. Egyes szállítmányokat különböző helyeken raktároznak, de a nyilvántartás elveszhet, vagy a hely nyilvántartása pontatlan lehet. Néha a kiment megrendelést beérkezettnek tartják nyilván, holott valójában sosem érkezett meg a termék. Bizonyos esetekben a termékek egyes csoportját úgy veszik nyilvántartásba, hogy kivették a raktárból, de a vevő visszavonja a rendelést, a nyilvántartást pedig nem vonják vissza.
| Hogy a termelési rendszer egyenletes ellátását biztosítsuk, jelentősebb hiányok és többletek nélkül, fontos, hogy a nyilvántartás pontos legyen. Hogyan készítsen egy vállalat pontos és korszerű nyilvántartást? Kézenfekvő lehetőség a pontosság nyilvántartására, ha készleteinket gyakran számbavesszük és összehasonlítjuk a nyilvántartással. Ennek széles körben elterjedt módszere a ciklikus számbavétel.
| A ciklikus számbavétel esetén az évi egy-két általános leltározás helyett a számbavétel cikkenként eltérő időpontokban, és gyakorisággal, periodikus alapon zajlik. A hatásos számbavétel és így a pontos nyilvántartás annak meghatározásán múlik, hogy mely terméket mikor és ki veszi számba.
| Mivel a legtöbb készletezési rendszer manapság számítógéppel van felszerelve, a számítógépet úgy is programozhatják, hogy jelezze a ciklikus számbavétel szükségességét a következő esetekre figyelve:
| amikor a nyilvántartás alacsony vagy nulla mérleget mutat (nyilván kevesebb terméket könnyebb számbavenni); bár a nyilvántartás pozitív egyenleget mutat, mégis várakozni kell az anyagra (hiba a nyilvántartásban); néhány meghatározott tevékenység után; a termék fontossága alapján jelzi a számbavétel szükségességét (mint a fönt ismertetett ABC elemzés).
| Nyilvánvalóan a készletek számbavételére az a legalkalmasabb időpont, amikor semmilyen tevékenység nem zajlik a raktárban vagy az üzemben, vagyis a hétvége alatt, vagy a 2. és 3. műszak idejében, amikor kisebb a tevékenységek intenzitása. Ha ez nem megoldható, akkor a termékek gondosabb elkülönítése szükséges, mivel a számbavétel a termelés közben - miközben különféle ki- és beáramlások történnek - kell végrehajtani.
| A számbavételi ciklus a rendelkezésre álló alkalmazottaktól is függ. Néhány vállalat az állandó lényeges raktári alkalmazottakkal végezteti el a számbavételt a munkanap nyugalmasabb időszakaiban. Más vállalatok főállású leltározót alkalmaznak, akiknek semmi más dolga nincs, mint a készletek számbavétele és nyilvántartása. Bár ez utóbbi eljárás drágának tűnhet, sok vállalat mégis azt hiszi, hogy ez ténylegesen kevesebb költséggel jár, mint a szokásos mozgalmas éves leltár, ahol a számbavétel a szokásos 2-3 hetes évi szabadságolások alatt zajlik.
| Gyakori vita tárgya annak az eldöntése, hogy mekkora hiba nézhető el a tényleges készletek és a nyilvántartás között. Míg néhány vállalat 100%-os pontosságra törekszik, mások 1,2, vagy 3%-os hibát is elfogadnak. Az APICS (American Production and Inventory Control Society) által ajánlott pontossági szint a mennyiségen alapul:
| 0,2% az A termék esetében, 1% a B, 5% a C termék esetében.
| Függetlenül attól, hogy milyen pontossági szintet határoztunk el, fontos, hogy ez a szint megbízható legyen, így a biztonsági készletre tényleg lehessen számítani. A pontosság fontos a zavartalan termelési folyamat szempontjából, amely a vevői rendeléseket az ütemezésnek megfelelően elégíti ki, és nincs kitéve a hiányból fakadó szükség-intézkedéseknek

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Jelölje meg, hogy az alábbiak közül melyek igazak a rögzített időközű készletezési modellre!
| a) A megrendelést az idő eltelte váltja ki.
| b) A hiány megakadályozására tartott készletnek csak a rendelés kiküldése és a szállítmány megérkezése közötti időt kell áthidalnia.
| c) A raktáron lévő árut nem veszik számba minden egyes kivételnél.
| d) A rögzített időközű modell esetén általában kisebb készletet kell tartanunk, mint a rögzített mennyiségű modellnél.
| 2. Jelölje meg az alábbiak közül a kiszolgálási szinttel kombinált rögzített időközű modell jellemzőit!
| a) A készletet csak meghatározott időközönként veszik számba.
| b) Nehezíti a készleteik számbavételének tervezését.
| c) Rendeléskor a biztonsági készletet is kell rendelni.
| d) Állandó rendelési mennyiségeket eredményez.
| e) Magasabb biztonsági készletszintet igényelnek, mint a rögzített rendelési mennyiség modell.
| f) A rendelést a számbavétel időpontjában adják fel.
| 3. Jelölje meg, mit értünk értékvolumen alatt!
| a) Az értékvolumen a termék árának a mérőszáma.
| b) Az értékvolumen a termék keresletének a mérőszáma.
| c) Az értékvolumen a termék fontosságának a mérőszáma.
| d) Az értékvolumen a termék eladhatóságának a mérőszáma.
| 4. Jelölje meg az igaz állításokat!
| a) A kis keresletű, de drága termék általában magas értékvolumenű.
| b) A kis keresletű, olcsó termék alacsony értékvolumenű.
| c) Egy magas költségű, de kis keresletű termék nem lehet magasabb értékvolumenű, mint egy olcsó, de nagy keresletű termék.
| d) A nagy keresletű, olcsó termék biztosan kis értékvolumenű.
| 5. Jelölje meg az alábbiak közül az igaz állításokat!
| a) Az A értékvolumenű termékek a készletek összértékének közel 80%-át képviselik.
| b) A C értékvolumenű termékek a készlet darabszámának kb. 20%-át képviselik.
| c) A B értékvolumenű termékek a készlet összértékben nagyobb értéket képviselnek, mint a C értékvolumenűek.
| d) Az A értékvolumenű termékek a készlet darabszámának kb. 20%-át teszik ki.
| 6. Döntse el, hogy az alábbi mondat tagmondatai igazak vagy hamisak, illetve, hogy van-e összefüggés a tagmondatok között!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A C értékvolumenű terméket rendelik a leggyakrabban, mert ennek a hiánya okozza a legkisebb veszteséget. |
A | B | C | D | E
| 7. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
Ha egy termék hiánya nagy veszteséget okoz, akkor A vagy B értékvolumen-kategóriába sorolhatjuk annak ellenére, hogy ezt értékvolumene nem indokolja. |
| 8. Jelölje meg, mit értünk ciklikus számbavételen!
| a) A készlet számbavétele általános leltár keretében, évente több alkalommal történik.
| b) A készlet számbavétele minden cikk esetén ugyanabban az időpontban történik.
| c) A készlet számbavétele cikkenként eltérő időpontokban, és gyakorisággal zajlik.
| d) A készlet számbavételét egy olyan dolgozó végzi, akinek csak ez a feladata.