KURZUS: Gyártási folyamatok tervezése és minőségbiztosítása

MODUL: III. modul: A gyártás technológiai tervezése

10. lecke: A gyártás típusa: egyedi gyártás

|  | Tanulási útmutató
| Tevékenységek
| az 1. ábra alapján jegyezze meg, hogy milyen típusai és altípusai vannak a gyártásnak (rajzolja fel magának az ábrát, és próbálja meg beírni az egyes elemeket), jegyezze meg, milyen esetben beszélünk egyedi gyártásról a gyártott darabszám és a gyártás időpontja szempontjából, soroljon fel olyan gyártmányokat, amelyek jellemzően egyedi gyártásúak, tanulja meg, mit értünk gyártási ritmus alatt, jegyezze meg, hogy a gyártási ritmus és az egy termék legyártásának ideje közötti összefüggés alapján mikor beszélünk egyedi gyártásról, kövesse végig az egyedi gyártással kapcsolatos számításokat, jegyezze meg, mit jelölünk tj, Ip és Q betűkkel, törekedjen arra, hogy adott tj, Ip és Q értékek alapján önállóan is el tudja végezni a számítást, sorolja fel az egyedi gyártás jellemzőit, kövesse végig a bemutató feladat megoldását.
| Követelmények
| Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
| felsorolásból ki tudja választani, mikor beszélünk egyedi gyártásról, felismeri az összefüggést a gyártási ritmus és a termék elkészítéséhez szükséges idő között, egyedi gyártás esetén, az alapadatokból kiindulva meg tudja határozni a gyártási ritmust, és az egy év alatt elkészíthető darabszámot, a gyártási ritmus és az éves gyártandó darabszám alapján el tudja dönteni, hogy egy termék gyártása egyedi gyártásnak tekinthető-e. felsorolásból ki tudja választani az egyedi gyártás jellemzőit.
| Tananyag
| A gyártás tömegszerűségét a gyártási típussal minősíthetjük. Attól függően, hogy milyen mértékben szakadatlan az illető termék gyártása és milyen mérvű a gyártásban résztvevő munkahelyek terhelése, háromféle gyártási alaptípust különböztetünk meg:
| egyedi gyártást, sorozatgyártást, és tömeggyártást.
| Az egyedi gyártás lehet egyszeri egyedi- és ismétlődő gyártás attól függően, hogy az adott gyártóhelyen hányszor merül fel az adott termék gyártására vonatkozó igény. A sorozatgyártás is felbontható kissorozat-, középsorozat- és nagysorozatgyártásra. A tömeggyártás: egyszerű tömeggyártásra és folyamatos tömeggyártásra bontható.
A gyártás típusok szerinti felosztása
1. ábra
| A gyártási típust - mint a gyártás tömegszerűségének jellemzőjét - általában valamely termékre, vagy folyamatra vonatkoztatjuk.
| 10.1. Egyedi gyártás
| A gyártás típusa akkor tekinthető egyedi jellegűnek, ha széles skálájú profil mellett az egyes gyártmányfajtákat
| egyedileg, vagy egészen kis (néhány darabos) mennyiségben állítják elő, és az egyforma gyártmányok ismétlődése is rendszertelen.
| Ennek megfelelően az egyforma gyártmányokat is egymástól függetlenül gyártják, sem műszaki és ügyviteli előkészítésüket, sem gyártásukat nem koncentrálják meghatározott időpontra és ugyanazokra a munkahelyekre. Ilyen jellegű gyártásban készülnek a hidak, hajók, célgépek; gyártóeszközök közül a speciális - úgynevezett rajzszámos készülékek - szerszámok, sablonok, idomszerek, anyagmozgató és szállítóeszközök stb.; felújítási, javítási, karbantartási munkák. Egyes gyártmányok természete önmagában érthetővé teszi előállításuk egyedi jellegét (pl. hidak, célgépek), más gyártmányokból pedig a minimális szükséglet indokolhatja az egyedi gyártást.
Egyedi gyártású "termék"
2. ábra
| A gyártást tehát akkor minősíthetjük egyedinek, ha a termék - egyszeri, tehát a gyártás nem ismétlődik meg, vagy - a gyártás ismétlődésének időköze (gyártási ritmus) több mint kétszerese egy termék legyártásához szükséges műveletidőnek.
| Vagyis:
R>2· ∑ j=1 m t j
| R: a gyártás ismétlődésének időköze, tj: a gyártás j. műveletének időszükséglete m: a gyártás műveleteinek száma
| Az egyedi gyártás számszerű meghatározásának bemutatásához tételezzük fel az alábbi adatokat: Az éves munkaidőalap Ip = 255[munkanap/év] A gyártási feladat: Q = 15[db/év]
| A termék elkészítéséhez 6 művelet (t1...t6) elvégzése szükséges. A műveletidők: t1 = 4,0[óra/db] t2 = 24,0[óra/db] t3 = 8,0[óra/db] t4 = 12,0[óra/db] t5 = 16,0[óra/db] t6 = 4,0[óra/db]
| Egy termék legyártásához szükséges idő:
∑ j=1 6 t j =68[ó r a/d b]
| Napi 8 óra munkaidővel számolva (68/8=) 8,5 nap alatt készül el egy termék.
| Ezek alapján a gyártási ritmus:
R= I p Q = 255 15 =17 n a p/d b
| Ez azt jelenti, hogy 17 naponként el kell készülnie egy darabnak ahhoz, hogy az éves 15 darabos mennyiség elkészíthető legyen.
| Órákban kifejezve, ha a gyártás egyműszakos (napi 8 óra munkaidő) R = 17*8 = 136 [óra/db], azaz 136 munkaóránként el kell készülnie egy darabnak.
| Ütemes egyedi gyártást feltételezve a példa eredményeit és adatait az alábbi ábra szemlélteti.
Egyedi gyártás időbeli lefutása
3. ábra
| Az ábráról leolvasható, hogy az M1 munkahelyen elvégzik a t1 műveletet, amely 4 óráig tart. Ezután a termék átkerül az M2 munkahelyre, a 24 órás t2 művelet elvégzésének idejére. Ennek a munkadarabnak a gyártásával kapcsolatban az M1 munkahelynek a következő 16,5 napban nincs feladata. A 8,5 napos elkészítési időt követően egyik munkahely sem dolgozik ezen a feladaton a következő darab elkészítésének megkezdéséig.
| Az ábrán jól látható, hogy a munkahelyek (M1...M6) adott feladattól való leterhelése elenyésző, a műveletek kivitelezése megszakításos. Az egyedi gyártást - fentieken túlmenően - a következők jellemzik:
| a gyártmányok különbözősége univerzális gyártóeszközöket igényel (szerszámgép, készülék, szerszám, mérőeszköz stb.), az azonos technológiát kivitelező munkahelyeken végzett műveletek időtartama gyártmányonként különböző, s ez nagyon megnehezíti a berendezések, gépek egyenletes kihasználását, az egy gyártmányra jutó műszaki előkészítési munka terjedelme -a gyártás munkaigényéhez viszonyítva - nagy, úgyszólván minden egyes gyártmányt külön kell megkonstruálni, gyártását megtervezni és megszervezni, a gyártás átfutási ideje hosszú, jelentős várakozási idők ékelődnek a gyártási műveletek közé, a gyártás csak viszonylag magas szakképzettségű dolgozókkal bonyolítható le, az állandóan változó feladatok és a nagyvonalú (nem részletes) műszaki előkészítés miatt, a gyártmányok folytonos változása jelentős anyagkészletek tárolását követeli meg (nagy eszközlekötés).
| Az egyedi gyártásnak - az előbbiekből láthatóan - jelentős hátrányai vannak a nagyobb tömegszerűséggel szemben. Bár a gyártási típus teljesen sohasem szüntethető meg, ezért hátrányai viszonylagosak. Általában törekedni kell a nagyobb tömegszerűségre, pl. kooperáció, tipizálás, gyártás-szakosítás stb. növelésével, de ha erre határidőbeli vagy más okból nincs lehetőség, akkor az egyedi gyártás létjogosultsága nem lehet kérdéses.

|  | Bemutató feladat
| Egy termék gyártásához 6 műveletet kell elvégezni, az alábbi időtartamok alatt: t1= 10 óra/db t2= 24 óra/db t3= 22 óra/db t4= 12 óra/db t5= 4 óra/db t6= 8 óra/db
| Az éves munkaidőalap 256 [munkanap/év], egyműszakos munkarendben. A gyártási feladat: 13 [db/év]
| a) Határozza meg a gyártási ritmust!
| A gyártási ritmus a munkaidőalap és a gyártási feladat hányadosa R=Ip/Q=256/13 R= 19,7 nap/darab.
| b) Tekinthető-e egyedi gyártásúnak ez a termék?
| Egyedi gyártású termékre igaznak kell lennie a következő összefüggésnek:
R>2· ∑ j=1 m t j
| A t1...t6 művelet együttes ideje 80 óra, azaz 10 munkanap. Mivel a gyártási ritmus (R=19,7 nap) nem nagyobb, mint ennek a kétszerese, a termék gyártása nem tekinthető egyedi gyártásnak.

|  | Önellenőrző feladatok
| 1. Jelölje meg, hogy az alábbiak közül melyik vonatkozik egyedi gyártásra!
| a) A terméket egyedileg állítják elő.
| b) Az egyforma gyártmányok ismétlődése is rendszeres.
| c) A termék néhány darabos mennyiségben készül.
| d) Az egyforma termékek gyártását azonos időpontra koncentrálják.
| 2. Az alábbiak közül mikor beszélünk egyedi gyártásról?
| a) Ha a gyártási ritmus több mint kétszerese egy termék legyártásához szükséges leghosszabb művelet idejének.
| b) Ha a gyártási ritmus több mint kétszerese egy termék legyártásához szükséges legrövidebb műveletidőnek.
| c) Ha a gyártási ritmus több mint kétszerese egy termék legyártásához szükséges műveletidőnek.
| d) Ha a gyártási ritmus értéke kevesebb, mint kétszerese egy termék legyártásához szükséges műveletidőnek.
| 3. Egy termék gyártásához 4 műveletet kell elvégezni, az alábbi időtartamok alatt. t1= 1 óra/db t2= 2 óra/db t3= 3 óra/db t4= 10 óra/db Az éves munkaidőalap 260 [munkanap/év] A gyártási feladat: 20 [db/év]
| 3/a. Határozza meg a gyártási ritmust! A gyártási ritmus R= nap/db
| 3/b. Hány darabot lehetne gyártani ebből a termékből egyműszakos, 8 órás munkarendben évente, ha egy adott darab elkészülte után azonnal elkezdenék a következő darab gyártását? Az évente legyártható mennyiség: db
| 4. Egy termék gyártásához 5 műveletet kell elvégezni, az alábbi időtartamok alatt. t1= 10 óra/db t2= 24 óra/db t3= 22 óra/db t4= 12 óra/db t5= 4 óra/db Az éves munkaidőalap 256 [munkanap/év], egyműszakos munkarendben. A gyártási feladat: 16 [db/év]
| 4/a. Határozza meg a gyártási ritmust! A gyártási ritmus R= nap/db
Nézze meg, hogy a gyártási ritmus hányszorosa az egy termék elkészítéséhez szükséges időnek, ez alapján döntsön! | 4/b. Tekinthető-e egyedi gyártásúnak ez a termék?
| a) Igen.
| b) Nem.
| 5. Jelölje meg az alábbiak közül az egyedi gyártásra igaz állításokat!
| a) A gyártmányok különbözősége univerzális gyártóeszközöket igényel.
| b) A berendezések, gépek egyenletes kihasználása könnyen biztosítható.
| c) Az egy gyártmányra jutó műszaki előkészítési munka nagy.
| d) A gyártás során jelentős várakozási idők ékelődnek a gyártási műveletek közé.
| e) A gyártás alacsony szakképzettségű dolgozókkal is lebonyolítható.
| f) A gyártmányok folytonos változása jelentős anyagkészletek tárolását követeli meg (nagy eszközlekötés).